Vuonna 1800 tehtiin ilmoitus kuparilöydöstä Kolin Herajärven lähellä. Pian aloitettiin kaivostoiminta ja Herajoelle rakennettiin kupariruukki. Ruukin aktiivisin toimintakausi ajoittuu vuosiin 1815-1844. Rahaa käytettiin paljon, mutta kuparia löytyi lopulta vain vähän. Herajoen kupariruukin tarkkaa sijaintia ei nykyisin tunneta, mutta kaivostoiminnan jälkiä on edelleen nähtävissä Herajärven ympäristössä erilaisien louhosten muodossa.
Kyykän kaivos on n. 2 m leveä ja 3 m syvä, ja se sijaitsee Kolin eteläpuolella lähellä Kolvananuuroa. Juonikvartsi on valkoista maitokvartsia, johon on sekoittunut vähemmässä määrin karkeasälpäistä kalkkisälpää, ja josta löytyy siellä täällä nystyränmuotoisina möhkäleinä kuparikiisua ja magneettikiisua sekä hieman rikkikiisua, lyijyhohdetta, limoniittia ja malakiittia.
Kaivos oli toiminnassa 1809-1814, 1905-1907, 1910. Kokonaislouhinta oli 148 t, josta malmia 98 t. Kuparipitoisuus oli 0,5%.
Lähteet:
SUOMEN GEOLOGINEN YLEISKARTTA 1920, SUOMEN KAIVOKSET 1530 – 2001, KANSALAISEN KARTTAPAIKKA
Kyykän kaivoksella 7/2020
Kaivostutkijat etsivät Kyykän kaivosta jo vuonna 2019. Huonolla menestyksellä, vaikka oltiin vajaan 100 m päässä. Vuonna 2020 kaivos löytyikin helpommin. Lähdeaineiston etsinnästä voi olla hyötyä.
![](http://kaivostutkijat.blogaaja.fi/files/2020/10/DSC_0993-Large.jpg)
Vanha kaivoskuilu.
![](http://kaivostutkijat.blogaaja.fi/files/2020/10/DSC_0997-Large.jpg)
Etualalla kvartsipitoista sivukiveä. Taka-alalla häämöttää luolan kaksi suuaukkoa.
![](http://kaivostutkijat.blogaaja.fi/files/2020/10/DSC_1002-Large.jpg)
Luolat ovat muutaman metrin mittaisia.
![](http://kaivostutkijat.blogaaja.fi/files/2020/10/DSC_1039-Large.jpg)
Metallipitoinen hohde. Rikkiä.
![](http://kaivostutkijat.blogaaja.fi/files/2020/10/DSC_1004-Large.jpg)
Näkymiä luolasta.
![](http://kaivostutkijat.blogaaja.fi/files/2020/10/DSC_1012-Large.jpg)
Malmisuoni ja porausreikiä.
![](http://kaivostutkijat.blogaaja.fi/files/2020/10/DSC_1013-Large.jpg)
Kuparipitoinen malmisuoni. Valkeaa kvartsia, ja hapettuessaan vihreän eri sävyjä saava kuparimalmi ovat muodostaneet kaivutoiminnan visuaalisen johtolangan, jota seuraamalla on edetty syvemmälle kallioperään.
![](http://kaivostutkijat.blogaaja.fi/files/2020/10/DSC_1030-Large.jpg)
…kunnes pohjavesi, tekniset esteet tai malmion köyhtyminen tai ehtyminen ovat tehneet louhinnan mahdottomaksi.
![](http://kaivostutkijat.blogaaja.fi/files/2020/10/DSC_1065-Large.jpg)
Mikä on alueen tulevaisuus? Tulevatko suuret tai Juniori kaivosyhtiöt hyödyntämään tämän alueen malmeja? Kairattu on jo, ja epäilemättä Kolin alueilla liikkuu kohta malminetsijät kairausvaunuineen…
![](http://kaivostutkijat.blogaaja.fi/files/2020/10/DSC_1059-Large.jpg)
Sivukiviä.
![](http://kaivostutkijat.blogaaja.fi/files/2020/10/DSC_1055-Large.jpg)
Sivukivialue rinteessä.
![](http://kaivostutkijat.blogaaja.fi/files/2020/10/DSC_1049-Large.jpg)
Asuuko täällä se Kaivosyhtiö FinnCobaltin Hra Ekbergin mainitsema kaivosmörkö?
![](http://kaivostutkijat.blogaaja.fi/files/2020/10/DSC_1017-Large.jpg)
… ei kun loputtomia tutkimuslupia vain hakemaan. Niitähän saa helposti näin Kepulaisen kaivoslain valtuuttamana…
Jussinsuo 7/2020
Kyykän kaivoksen lisänä vielä bonuksena historiallinen Jussinsuon kaivos.
Jussinsuon kaivos on n . 20 m pitkä, 5 m leveä ja 7 m syvä ja on tehty kvartsilinssiin. Kuparinpitoisuus, juonesta louhitussa kivessä oli n . 0,51 %. Kaivos oli toiminnassa 1799-1814. Kaivoksen kokonaislouhinta oli 1800t, josta malmia oli 360t.
Kaivos sijaitsee noin 8 kilometriä Kyykän kaivoksesta pohjoiseen.
Lähteet:
SUOMEN GEOLOGINEN YLEISKARTTA 1920, SUOMEN KAIVOKSET 1530 – 2001, KANSALAISEN KARTTAPAIKKA
![](http://kaivostutkijat.blogaaja.fi/files/2020/10/DSC_1078-Large.jpg)
Jussinsuon louhos löytyy ryteikön keskeltä. Louhosmonttu on lammikoitunut ja muodostanut aikojen saatossa suomaisen olomuotonsa. Alueen viihdearvo jäi melko vähäiseksi. Sammalmättäiden alta löytyi jonkin verran sivukiveä. Myös vanha asuinrakennuksen pohja oli erotettavissa maastosta.
Tämän informaation kyykkäsi Kaivostutkijat
Jari